Raport anual

2018

Sinteză

Instrucțiuni de utilizare

Aceste instrucțiuni vă ajută să beneficiați de toate funcționalitățile versiunii e-PUB a Raportului anual al Băncii Naționale a României (Sinteză).

Pentru o citire mai uşoară, se recomandă dezactivarea opțiunii Full Justifiction (disponibilă în meniul Settings).

CUPRINS

Pictograma „listă” vă permite să accesați cuprinsul publicației din orice pagină. Această pictogramă poate fi plasată în partea de sus sau de jos a ecranului, în funcție de aplicație.

Sinteză

În anul 2018, marcat la nivel global de temperarea ușoară a expansiunii economice, dar și de o accentuare a climatului de incertitudine, România a înregistrat o creștere economică de 4,1 la sută. Decelerarea cu 2,9 puncte procentuale față de cel mai alert ritm din perioada postcriză, consemnat în 2017, nu a fost acompaniată însă de o detensionare a echilibrelor macroeconomice.

Avansul absorbției interne dincolo de potențialul economiei a impulsionat importurile, în condițiile în care cererea de consum, chiar dacă și-a atenuat dinamica, a rămas robustă pe fondul măsurilor în domeniul politicii veniturilor și al creșterii deficitului structural de forță de muncă. Majorarea importurilor într-un ritm superior celui al exporturilor a condus la adâncirea deficitului de cont curent până la 4,5 la sută din PIB. Evoluția este preocupantă în contextul în care majoritatea țărilor din UE au înregistrat surplusuri de cont curent sau deficite reduse, iar fluxurile nete de investiții străine directe, deși relativ stabile, și-au diminuat în anul 2018 ponderea în structura finanțării dezechilibrului extern al economiei românești. În ceea ce privește deficitul bugetului general consolidat, acesta s-a plasat la limita plafonului de 3 la sută din PIB prevăzut de Pactul de stabilitate și creștere, conduita politicii fiscale nesituându-se nici în 2018 pe coordonate anticiclice.

Similar anului precedent, 2018 s-a încheiat cu o rată anuală a inflației de 3,3 la sută, situată în interiorul intervalului de variație asociat țintei staționare de 2,5 la sută ±1 punct procentual. În primele trei trimestre însă, rata inflației a evoluat peste limita superioară a acestuia, pe fondul intensificării semnificative a acțiunii tranzitorii a unor factori de natura ofertei, aflați în afara sferei de influență a politicii monetare, precum majorarea amplă a cotațiilor petrolului sau creșterea substanțială a prețurilor energiei electrice și gazelor naturale pe piețele concurențiale specifice. În contextul persistenței excedentului semnificativ de cerere agregată și al dinamicii ascendente a costurilor salariale unitare în 2018, rata inflației de bază (care elimină prețurile administrate, volatile, ale produselor din tutun și ale băuturilor alcoolice din calculul inflației) s-a plasat în luna decembrie la 2,4 la sută, nivel înregistrat și la finele anului anterior.

În acest mediu de implementare complicat, adecvarea conduitei politicii monetare din perspectiva asigurării stabilității prețurilor pe termen mediu a impus utilizarea a două maniere distincte de reacție a băncii centrale. Astfel, în prima parte a anului, BNR a majorat rata dobânzii de politică monetară în lunile ianuarie, februarie și mai cu câte 0,25 puncte procentuale, până la 2,5 la sută, și a întărit controlul asupra lichidității din sistemul bancar. Aceste acțiuni întreprinse de BNR au reprezentat continuarea ajustării conduitei politicii monetare, care a debutat în ultimul trimestru al anului 2017 prin îngustarea în doi pași consecutivi de câte ±0,25 puncte procentuale a coridorului ratelor dobânzilor la facilitățile permanente și prin trecerea la gestionarea fermă a lichidității. Ulterior lunii mai 2018, banca centrală a menținut neschimbată rata dobânzii-cheie, precum și parametrii principalelor instrumente ale politicii monetare.

Fluctuațiile ample ale lichidității de pe piața monetară, implicând inclusiv schimbări de semn ale poziției sale nete, și prevalența la nivel european a caracterului acomodativ al politicii monetare au determinat BNR să acorde în 2018 un rol important gestionării lichidității, abordare care a fost păstrată și în prima parte a anului 2019. Fluctuațiile lichidității au fost accentuate de creșterea impactului principalilor factori autonomi, în particular al operațiunilor Trezoreriei statului prilejuite de execuția bugetară și finanțarea datoriei publice și al tranzacțiilor nerezidenților pe piața financiară locală, cu potențiale implicații asupra cursului de schimb al leului, mai ales în contextul deteriorării poziției externe a economiei. În aceste condiții, banca centrală a utilizat intens și într-o manieră flexibilă atât instrumentele menite să absoarbă lichiditatea excedentară de pe piață, cât și pe cele destinate furnizării de rezerve băncilor, recurgând în ambele cazuri deopotrivă la operațiuni de piață monetară și la facilitățile permanente oferite instituțiilor de credit.

Presiunile în sensul deprecierii monedei naționale au reprezentat, date fiind implicațiile lor inflaționiste, un argument suplimentar pentru întărirea politicii monetare în primul semestru al anului 2018, aceasta permițând, de altfel, relativa stabilizare a cursului de schimb leu/euro. Măsurile adoptate au constituit o reacție proporțională cu provocările asociate unui context macroeconomic marcat de saltul înregistrat de rata inflației în prima parte a anului 2018 și de accentuarea dezechilibrelor din economie.

Abordarea de ansamblu promovată de BNR a vizat evitarea majorării mai ample a ratei anuale a inflației deasupra intervalului țintei în cursul primului semestru, precum și readucerea ulterioară și menținerea acesteia pe termen mediu în linie cu ținta staționară, în condițiile continuării sprijinirii creșterii economice și ale protejării stabilității financiare. Totodată, conduita politicii monetare a fost determinantă pentru ancorarea anticipațiilor inflaționiste pe termen mai lung.

În 2018 și în prima parte a anului 2019, BNR a continuat să utilizeze intens instrumentele și mijloacele specifice de comunicare și explicare detaliată a rațiunilor deciziilor de politică monetară. Prin intermediul acestora au fost reliefate necesitatea unui mix echilibrat de politici macroeconomice, care să evite o supraîmpovărare a politicii monetare cu efecte indezirabile în economie, precum și importanța progresului reformelor structurale pentru întărirea capacității economiei românești de a face față unor eventuale evoluții adverse. Pentru ca echilibrele macroeconomice și stabilitatea financiară să nu se deterioreze este esențială asigurarea coerenței acestui mix de politici, în cadrul căruia cea mai bună contribuție pe care banca centrală o poate avea la realizarea unei creșteri economice durabile constă în asigurarea atât a stabilității prețurilor, cât și a celei financiare.

Pe parcursul anului 2018, stabilitatea financiară s-a menținut solidă, nefiind identificate riscuri sistemice severe. Principalele riscuri sistemice de nivel ridicat au fost de natură externă, în asociere cu deteriorarea încrederii investitorilor în economiile emergente și cu incertitudinile privind evoluțiile economice în spațiul comunitar (Brexit și situația datoriilor suverane din zona euro). Totodată, au fost observate o serie de riscuri sistemice importante induse de evoluțiile interne, precum riscul de nerambursare a creditelor contractate de către sectorul privat (având intensitate ridicată), tensionarea echilibrelor macroeconomice interne (risc de nivel moderat), dar și riscuri reduse legate de evoluția pieței imobiliare. Finalul anului 2018 a fost caracterizat de o accentuare a riscului asociat cadrului legislativ financiar-bancar, în contextul creșterii impredictibilității acestuia ca urmare a adoptării OUG nr. 114/2018 (ale cărei potențiale efecte adverse în planul stabilității financiare au fost semnificativ diminuate de modificările prevăzute în OUG nr. 19/2019), la care s-a adăugat un alt set de propuneri legislative adresate debitorilor, dintre care unele au fost declarate ulterior neconstituționale. În plus, la nivelul sistemului financiar au fost identificate o serie de vulnerabilități ce decurg din probleme structurale existente la nivelul economiei românești – problema demografică, disciplina scăzută la plată în economie și vulnerabilități în bilanțul firmelor, precum și gradul redus de intermediere financiară.

Sectorul bancar românesc s-a menținut pe coordonate adecvate din perspectivă macroprudențială, indicatorii de solvabilitate și lichiditate încadrându-se în continuare în cerințele minime reglementate. Capitalizarea înaltă a instituțiilor de credit la nivel agregat este de natură a asigura o bună capacitate de absorbție a pierderilor neașteptate și oferă resurse pentru creșterea creditării. Totodată, nivelul ridicat al activelor lichide deținute de sectorul bancar (în special titluri de stat) atestă capacitatea acestuia de a face față unor eventuale evoluții adverse ale surselor de finanțare, ultimele exerciții de testare la stres (decembrie 2018) identificând doar riscuri limitate în cazul unor bănci de dimensiuni reduse.

Calitatea activelor bancare a continuat să se îmbunătățească în anul 2018. Rata creditelor neperformante și cea a restructurărilor creditelor și-au păstrat tendința descrescătoare (până la 5,0 la sută, respectiv 3,3 la sută în decembrie 2018), ambii indicatori încadrându-se în intervalele de valori pentru risc mediu stabilite de ABE. Totodată, gradul de acoperire cu provizioane a creditelor neperformante s-a majorat la 58,5 la sută la sfârșitul anului 2018, nivel semnificativ superior mediei europene. Pentru susținerea procesului de îmbunătățire a calității activelor, începând cu 30 iunie 2018 se aplică un instrument macroprudențial specific, respectiv amortizorul de capital pentru riscul sistemic, calibrat în funcție de valorile medii anuale înregistrate de doi indicatori – rata creditelor neperformante și gradul de acoperire cu provizioane a creditelor neperformante – și supus reevaluării semestriale.

Rentabilitatea activelor (1,6 la sută) și cea financiară (14,6 la sută) s-au situat și în anul 2018 la niveluri adecvate, dar nu excesive, valorile medii consemnate de acești doi indicatori în ultimii zece ani plasând sectorul bancar românesc pe a douăsprezecea, respectiv pe a opta poziție între statele membre UE-28. Evoluția favorabilă în planul profitabilității s-a produs în contextul reducerii în continuare a cheltuielilor nete cu ajustările pentru depreciere, precum și al menținerii ritmului înalt de creștere a creditării în monedă națională.

În 2018, traiectoria ascendentă a creditului acordat sectorului privat (variație medie anuală în termeni nominali de 6,6 la sută) a fost susținută de dinamizarea împrumuturilor noi, atât pe segmentul populației, cât și pe cel al societăților nefinanciare. Această evoluție a avut loc în contextul efectelor stimulative exercitate asupra cererii și ofertei de credite de prelungirea majorării în ritm alert a câștigurilor salariale, de menținerea încrederii sectorului privat pe ansamblul anului la un nivel înalt pentru perioada postcriză, precum și de continuarea atenuării constrângerilor exercitate de creditele neperformante asupra bilanțurilor băncilor. Printre factorii care au acționat în sens opus s-au numărat persistența unor impedimente de ordin structural în sectorul companiilor și relativa înăsprire pe ansamblul anului a standardelor de creditare, în particular a celor aplicate împrumuturilor pentru consum. La nivelul structurii creditului acordat populației s-a consemnat o consolidare a ponderii majoritare deținute de componenta pentru locuințe (care a ajuns la 55,2 la sută în decembrie), în condițiile în care, deși anul 2018 a marcat o scădere a volumului de împrumuturi acordate în cadrul programului „Prima casă” (pe fondul reducerii plafonului de garanții), aceasta a fost contrabalansată de majorarea fluxului creditelor negarantate de stat.

O evoluție favorabilă din perspectiva atât a reducerii riscului valutar, cât și a îmbunătățirii mecanismului de transmisie a politicii monetare, a reprezentat-o continuarea majorării ponderii componentei în lei în creditul acordat sectorului privat, aceasta ajungând la 66 la sută în decembrie 2018, pe fondul avansului consistent al creditelor noi în monedă națională.

Pentru a preveni o creștere excesivă a îndatorării și deteriorarea calității portofoliului de credite, BNR a introdus un plafon de 40 la sută pentru gradul total de îndatorare a persoanelor fizice, din care maximum jumătate poate proveni din creditarea în valută. Intrată în vigoare la 1 ianuarie 2019, această măsură prudențială se aplică atât în sectorul bancar, cât și instituțiilor financiare nebancare, ceea ce permite un tratament uniform la nivelul pieței creditului și limitează eventualele oportunități de arbitraj al reglementării de către instituțiile financiare.

O contribuție substanțială la asigurarea credibilității externe a României revine situării la un nivel confortabil a rezervelor sale internaționale, care la 31 decembrie 2018 însumau 36,8 miliarde euro. În cadrul acestora, stocul de aur s-a menținut la nivelul de circa 104 tone, din care peste 61 de tone aflate în custodie la Banca Angliei; o acțiune de verificare la sediul acestei instituții a lingourilor a fost efectuată de către BNR în 2018, pentru al treilea an consecutiv. Plasarea indicatorilor de adecvare a rezervelor internaționale în limitele recomandabile întărește capacitatea economiei românești de a absorbi eventuale șocuri adverse pe piețele financiare și acționează în sensul reducerii costurilor de finanțare ale statului și ale companiilor autohtone.

Din perspectiva îmbunătățirii supravegherii macroprudențiale a sistemului financiar, precum și a coerenței și eficacității cadrului de gestionare a convergenței economice, în 2018 și în prima parte a anului 2019 au avut loc evoluții notabile.

Pe parcursul anului 2018, Comitetul Național pentru Supravegherea Macroprudențială (CNSM), structură de cooperare interinstituțională înființată prin lege în 2017, din care fac parte reprezentanți ai Băncii Naționale a României, ai Autorității de Supraveghere Financiară și ai Guvernului, s-a întrunit de patru ori. În cadrul acestor reuniuni au fost discutate și adoptate o serie de recomandări privind: (i) amortizoarele de capital aplicabile sectorului bancar românesc (amortizorul anticiclic de capital, amortizorul de capital privind alte instituții de importanță sistemică, amortizorul pentru riscul sistemic – acesta din urmă aplicându-se începând cu 30 iunie 2018 și fiind reevaluat semestrial); (ii) recalibrarea programului „Prima casă”; (iii) aplicarea unor măsuri vizând sănătatea financiară a companiilor, precum și (iv) implementarea instrumentelor macroprudențiale pentru îndeplinirea obiectivelor intermediare cuprinse în Cadrul de ansamblu privind strategia politicii macroprudențiale a CNSM.

În prima parte a anului 2019 au avut loc două reuniuni ale acestui organism, consacrate dezbaterii studiului realizat de Banca Națională a României privind impactul taxei pe active financiare asupra instituțiilor de credit, activității de creditare și creșterii economice (introdusă prin Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 114/2018 privind instituirea unor măsuri în domeniul investițiilor publice și a unor măsuri fiscal-bugetare), precum și discutării concluziilor grupului interinstituțional format din reprezentanți ai Ministerului Finanțelor Publice și ai Băncii Naționale a României referitoare la acest act normativ. Ca urmare a dialogului purtat în acest cadru, CNSM a identificat posibile scenarii de adaptare a OUG nr. 114/2018, iar în luna martie 2019 deficiențele semnalate au fost semnificativ estompate prin adoptarea OUG nr. 19/2019. Astfel, taxarea activelor presupune: (i) o cotă de impozitare anuală de 0,2 la sută sau 0,4 la sută, în funcție de cota de piață a activelor (sub 1 la sută sau peste 1 la sută); (ii) o bază de impozitare reprezentată de active financiare ajustate cu elemente precum numerar, expuneri interbancare, solduri la banca centrală, expuneri suverane sau cu garanții ale administrației publice centrale, credite neperformante; (iii) un mecanism de diminuare a taxei în funcție de creșterea creditării și reducerea marjelor de dobândă; (iv) scutirea de la plata taxei a băncilor care înregistrează pierderi sau restricții asupra creditării.

În ceea ce privește evoluția cadrului de promovare a măsurilor necesare derulării adecvate a procesului de intrare în zona euro, luna martie 2018 a consemnat înființarea, prin Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 24/2018, a Comisiei Naționale de fundamentare a Planului național de adoptare a monedei euro. Comisia, condusă de primul-ministru și de președintele Academiei Române, în calitate de copreședinți, respectiv de guvernatorul Băncii Naționale a României și de un viceprim-ministru desemnat de premier, în calitate de vicepreședinți, a finalizat în decembrie 2018 redactarea Raportului de fundamentare și a Planului național de adoptare a monedei euro. La elaborarea acestor documente esențiale pentru conturarea parcursului pe care economia românească trebuie să se înscrie pentru aderarea cu succes la zona euro o contribuție substanțială a revenit băncii centrale, în cadrul căreia funcționează încă din anul 2010 Comitetul de pregătire a trecerii la euro, reprezentând un forum de dezbatere a problematicilor circumscrise acestui proces.

Dincolo de activitatea unor astfel de foruri, cooperarea instituțională dintre Guvern și Banca Națională a României se desfășoară permanent, pe multiple dimensiuni, care includ participarea unor experți ai BNR la ședințele Comisiei de planificare a fluxurilor financiare ale Trezoreriei statului sau sprijinul acordat Ministerului Finanțelor Publice de către BNR în procesul de emisiune de obligațiuni pe piețele internaționale de capital.

Banca Națională a României întreține un dialog constant cu Parlamentul României, acesta desfășurându-se sub multiple forme: (i) elaborare de puncte de vedere asupra unor proiecte de acte normative fie la solicitarea comisiilor parlamentare, fie la cererea unor inițiatori (MFP, ANPC sau alte autorități publice) sau a Ministerului pentru relația cu Parlamentul, în vederea definitivării poziției Guvernului cu privire la respectivele proiecte legislative; (ii) formulare de puncte de vedere, realizare de materiale sau participare la discuții/reuniuni ale comisiilor de specialitate din cele două Camere ale Parlamentului pe tematici din sfera de activitate a BNR (politică monetară, stabilitate financiară, rezoluție bancară, afaceri europene, sisteme de plăți); (iii) interpelări punctuale adresate BNR de către senatori sau deputați.

În data de 29 martie 2018, membrii Consiliului de administrație al BNR au participat, la invitația Comisiei economice, industrii și servicii a Senatului României, la întrunirea care a avut ca temă evoluția inflației și implicațiile pentru economia României, în cadrul căreia guvernatorul BNR a prezentat o analiză a evoluției inflației, precum și perspectivele acesteia, și s-a răspuns întrebărilor adresate. Totodată, în luna martie 2018, BNR a răspuns pe larg scrisorii primite din partea președintelui Camerei Deputaților, prin care se solicitau explicații cu privire la evoluția recentă a inflației, a ratelor dobânzilor și a cursului de schimb. Evoluția inflației și perspectivele acesteia au fost, de asemenea, discutate în cadrul întâlnirilor la care conducerea BNR a fost invitată de Președintele României și, respectiv, de președintele Camerei Deputaților, în cursul lunilor aprilie și mai 2018.

În luna februarie 2019, membrii Consiliului de administrație al BNR au participat, la invitația comună a Comisiei economice, industrii și servicii și a Comisiei de buget, finanțe, activitate bancară și piață de capital din Senatul României și cu participarea președintelui Senatului, la întrunirea care a avut ca temă indicele ROBOR și aspecte privind eficiența operațională a sectorului bancar și nivelul intermedierii abordate în ediția din decembrie 2018 a Raportului asupra stabilității financiare. De asemenea, în luna martie 2019, în cadrul întâlnirii la care a fost invitată de președintele Camerei Deputaților, conducerea BNR a prezentat evaluarea realizată de către banca centrală privind impactul măsurilor instituite de Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 114/2018 asupra sistemului financiar și asupra economiei în general.

În conformitate cu mandatul său și respectând principiul transparenței și al responsabilității instituționale, BNR și-a îndeplinit și în 2018 rolul de furnizor de informație economică de calitate, reprezentată atât de datele statistice pe care instituția le produce conform cadrului legal, cât și de analizele și lucrările de cercetare publicate. Un rol major în asigurarea comunicării atât cu publicul larg, cât și cu Parlamentul, revine rapoartelor elaborate de banca centrală. BNR transmite către președinții celor două Camere ale Parlamentului și către comisiile economice nu doar Raportul anual (obligație statutară), ci și Raportul asupra inflației și Raportul asupra stabilității financiare – două dintre principalele instrumente de comunicare ale băncii centrale, în care sunt explicate acțiunile acesteia în vederea asigurării stabilității prețurilor și a celei financiare. Mai mult, publicațiile menționate sunt transmise Președinției, ministerelor și instituțiilor publice cu atribuții în domeniul economic și financiar, precum și universităților și institutelor de cercetare. În vederea unei cât mai bune informări a publicului cu privire la rațiunile măsurilor adoptate, ședințele de politică monetară ale Consiliului de administrație al BNR sunt urmate de briefing-uri de presă, iar în interval de o săptămână, de publicarea minutelor. Totodată, Raportul asupra inflației (trimestrial) și Raportul asupra stabilității financiare (semestrial) sunt lansate prin conferințe de presă susținute de guvernatorul BNR și, respectiv, de viceguvernatorul coordonator. În anul 2018, în premieră, Raportul anual a fost prezentat publicului larg de către guvernatorul BNR în cadrul unei conferințe de presă. De asemenea, diverse subiecte relevante pentru activitatea băncii centrale sunt abordate în prezentări publice ale membrilor Consiliului de administrație, precum și în seminarii și simpozioane științifice.

În ceea ce privește comunicarea online, BNR și-a dezvoltat pe parcursul anului 2018 portofoliul de tehnici și modalități de abordare a publicului larg, în conformitate cu cele mai recente tendințe din mediul digital. Accentul a fost pus pe nevoia de a sintetiza materialele tehnice de tipul rapoartelor și comunicatelor de presă, folosindu-se un limbaj accesibil și simplificat, cu scopul eficientizării comunicării externe, al transmiterii informațiilor către segmente noi de public și al creșterii vizibilității instituției. Pentru a spori accesibilitatea și atractivitatea mesajelor au fost create noi elemente vizuale (infografice, bannere, animații multimedia).

Principalul canal de comunicare al băncii centrale a rămas website-ul oficial, prin intermediul căruia se realizează diseminarea în timp real de date statistice, precum și furnizarea altor tipuri de informații (comunicate de presă, publicații, discursuri), dar o creștere semnificativă a înregistrat în 2018 prezența BNR pe rețelele sociale, informațiile publicate fiind adaptate în funcție de specificul fiecărui canal de comunicare și de relevanța lor pentru publicul acestuia. Un rol important a revenit în continuare platformei-forum în cadrul căreia specialiștii băncii centrale abordează subiecte de actualitate.

În planul demersurilor de promovare a educației financiare, BNR a fost activă și în 2018, continuând să colaboreze cu diverse instituții și organizații implicate în susținerea eforturilor în acest sens la nivel național și internațional. În luna iulie 2018 a fost încheiat Protocolul de colaborare pentru realizarea de activități comune în domeniul educației financiare, precum și pentru elaborarea Strategiei Naționale de Educație Financiară, demers în care s-au implicat Banca Națională a României, Ministerul Educației Naționale, Ministerul Finanțelor Publice, Autoritatea de Supraveghere Financiară și Asociația Română a Băncilor. Dimensiunea internațională a educației financiare a permis Băncii Naționale a României să se racordeze la evoluțiile recente și să exploreze bunele practici în vederea elaborării acestei strategii. Din această perspectivă a fost demarat un parteneriat pe cinci ani cu OCDE și cu Ministerul de finanțe al Olandei pentru acordarea de asistență tehnică, orientată cu precădere spre evaluarea nivelului de educație financiară la nivel național, iar ulterior spre oferirea de suport pentru elaborarea strategiei. În ceea ce privește derularea proiectelor educaționale ale BNR devenite deja tradiționale, s-a urmărit extinderea activităților și a ariei de cuprindere tematică, inclusiv în contextul istoric și cultural al Anului Centenar. În aceste condiții, pe parcursul anului 2018 au participat la astfel de activități circa 42 500 de persoane (printre care numeroși elevi, studenți și cadre didactice).

La 17 aprilie 2019, cu ocazia împlinirii a 139 de ani de la înființare, Banca Națională a României a organizat „Ziua porților deschise”, oferind publicului posibilitatea de a descoperi sediul istoric al BNR (Palatul Vechi). Evenimentul a provocat un interes considerabil – aproximativ 2 500 de persoane au vizitat cele mai reprezentative spații ale acestei clădiri monumentale și au vizionat colecția numismatică, precum și expozițiile Istoria leului, Banca Națională a României și Marea Unire, Istoria bancnotei românești și TezAur. În aceeași zi, peste 2 900 de persoane au trecut pragul sucursalelor regionale și agențiilor BNR din țară.

Poziția financiară a Băncii Naționale a României și-a menținut soliditatea, capitalul propriu al instituției înregistrând la 31 decembrie 2018 un nivel pozitiv semnificativ, respectiv 18 795,5 milioane lei, cu 9,5 la sută superior celui din 2017. Acest nivel consistent al capitalului propriu întărește capacitatea BNR de a-și îndeplini atribuțiile legale naționale, precum și obligațiile care decurg din calitatea de membru al Sistemului European al Băncilor Centrale, garantându-i independența financiară și conferind credibilitate operațiunilor pe care le desfășoară.

În 2018, similar anilor anteriori, Banca Națională a României a acționat pentru asigurarea stabilității prețurilor și a stabilității financiare, precum și pentru îndeplinirea tuturor celorlalte atribuții prevăzute de lege, fără a se face apel la bugetul public. Mai mult, în condițiile preocupării manifestate pentru utilizarea eficientă a resurselor aflate la dispoziția sa, BNR a înregistrat la 31 decembrie 2018 un rezultat financiar pozitiv – ca urmare, în principal, a creșterii profitului generat de activitatea de administrare a activelor și pasivelor în valută –, virând la bugetul statului 946,7 milioane lei.